МОДЕЛЮВАННЯ ПРОЦЕСУ НАЛИВАННЯ ПРОДУКТУ ЧЕРЕЗ ПРИЙМАЛЬНО-РОЗДАВАЛЬНИЙ ПРИСТРІЙ РВС - Чернова, О. Т. (METHODS AND DEVICES OF QUALITY CONTROL, 2019)
Збереження якості та кількості продукту – важливе завдання під час експлуатації резервуарних парків. Для цього потрібно забезпечити максимальну герметизацію усіх процесів наливання, зливання та зберігання. На резервуари припадає найбільша частка втрат від випаровування протягом усього шляху, який нафта проходить від промислу до НПЗ, на самих заводах і нафтопродуктопроводах від заводів до споживачів. Процес зберігання нафти та нафтопродуктів поєднується з іншими технологічними операціями (знесолення нафти, підігрівання, зневоднення, змішування і так далі). Один із найважливіших методів економії паливно-енергетичних ресурсів, які займають провідне місце у розвитку економіки, це боротьба з втратами нафтопродуктів. Питання втрат продукту через нещільність устаткування та довговічність його застосування має важливе значення. Одним з них є приймально-роздавальний пристрій, який встановлюється у вертикальних сталевих резервуарах. Для порівняння двох найбільш розповсюджених варіантів виконання корпусу відводу ПРУ проведено моделювання процесу наливання продукту у резервуар за допомогою програми Ansys 19.1. Це дало змогу візуально побачити як працює приймально-роздавальний пристрій та від чого може залежати його ефективність. Із моделі розподілу тиску на стінку корпусу ПРУ видно, що при плавному повороті корпусу, тиск розподіляється більш рівномірно, через що навантаження на кут та місце входу приймально-роздавального пристрою у стінку резервуара буде менше ніж при повороті із вставкою. У праці наведено аналіз можливості удосконалення застарілих технологій та застосування новітніх під час зберігання нафтопродуктів. Використання приймально-роздавального пристрою дозволяє значно збільшити міжочисний період під час експлуатації резервуара, а також скоротити обсяг робіт при зачистці резервуара. Це дозволить зменшити рівень мертвого залишку, підвищити термін служби нижнього поясу та днища вертикальних стальних резервуарів, за рахунок зменшення зони корозійної активності донного осаду.